Kredītu fonds darbu sāks septembrī
Kredītu
fonds lauksaimniecības, lauku un zivsaimniecības attīstības veicināšanai
darbību sāks šā gada septembrī, aģentūrai BNS pastāstīja
Zemkopības ministrijas (ZM) Starptautisko lietu un stratēģijas
analīzes departamenta vadītājs Aivars Lapiņš.
Viņš norādīja, ka šonedēļ ir pieņemti Ministru kabineta (MK) noteikumi, kas
regulē Kredītu fonda darbību, kā arī saņemta oficiāla atbilde no Eiropas
Komisijas (EK), kas ļauj veidot fondu. Tiesa, turpmāko nedēļu
laikā vēl jāveic grozījumi vairākos citos normatīvajos aktos, kā arī
jāpanāk administratīvā vienošanās starp Kredītu fonda darbībā iesaistītajām
iestādēm - Lauku attīstības fondu un Lauku atbalsta dienestu.
"Būtu pārdroši domāt, ka reāli bankās klienti kredītus no fonda varēs
saņemt agrāk nekā septembra sākumā," sacīja A. Lapiņš.
Viņš arī apliecināja, ka lauksaimniekiem par Kredītu fondu ir liela interese,
tomēr vienlaikus jāatceras, ka kredīti fonda ietvaros tiks piešķirti tikai ar
nedaudz atšķirīgiem nosacījumiem kā parasti - iesniegto projektu riski tiks
izvērtēti tāpat kā banku izsniegtajiem aizdevumiem, un valsts neuzņemsies
pārmērīgus riskus.
Vērojama arī kredītiestāžu interese, ar kuru starpniecību kredīti tiks
izsniegti, informēja ZM pārstāvis. Turklāt Kredītu fonda darbību regulējošo
noteikumu izstrādes gaitā dažādos līmeņos diskutēts arī ar ārvalstu banku
filiālēm Latvijā.
Turklāt kredītus varēs izsniegt arī krājaizdevumu sabiedrības, kas saņēmušas
Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauju kredītu izsniegšanai. A. Lapiņš
pauda cerību, ka mazākajām kredītiestādēm interese par iesaistīšanos Kredītu
fondā varētu būt pat lielāka nekā ārvalstu bankām, jo krājaizdevumu
sabiedrībām kredītresursi ir grūtāk pieejami.
Valdība apstiprināja kārtību, kādā darbosies Kredītu fonds
lauksaimniecības, lauku un zivsaimniecības attīstības veicināšanai. Fonda
izveides mērķis ir veicināt kredītresursu pieejamību lauksaimniecības un lauku
attīstības, kā arī zivsaimniecības attīstības investīciju projektiem. Šī mērķa
īstenošanai lauksaimnieki varēs saņemt aizdevumu Eiropas Savienības fondu
projektu īstenošanai. Aizdevumi tiks izsniegti eiro vai latos, atbilstoši
atbalsta pretendenta pieprasījumam, un maksimālais atbalsta pretendentam
izsniegtā aizdevuma termiņš būs 15 gadi.
Uz Kredītu fonda aizdevumu varēs pretendēt projekti, kuru pieteikumus
izvērtējis Lauku atbalsta dienests (LAD) un pieņēmis lēmumu par projekta
iesnieguma atbilstību administratīvajiem vērtēšanas kritērijiem un publiskā
finansējuma saņemšanas nosacījumiem.
Atbalstu kredīta veidā piešķirs pretendentiem programmā "Lauku saimniecību
modernizācija", "Lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības
radīšana", "Atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai (ietverot ar
lauksaimniecību nesaistītu darbību dažādošanu)", izņemot apakšpasākumu
"Enerģijas ražošana no lauksaimnieciskas un mežsaimnieciskas izcelsmes
biomasas". Tāpat uz Kredītu fonda līdzekļiem varēs pretendēt arī
programmas "Tūrisma aktivitāšu veicināšana", "Investīcijas
akvakultūras uzņēmumos" un "Zvejas un akvakultūras produktu
apstrāde" dalībnieki.
Kredītu fonds tiks finansēts no valsts, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku
attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda finanšu līdzekļiem. Fonda līdzekļus
piešķirs, izmantojot finanšu starpniekus - bankas, ārvalstu bankas filiāles un
krājaizdevu sabiedrības, kas darbojas Latvijā.
ZM iepriekš paskaidroja, ka Kredītu fonda izveide risinās problēmu par
kredītresursu pieejamību kredītiestādēm, kā arī samazinās kredītņēmēju
kredītprocentu maksājumus, jo aizdevumu likmes būs zemākas kā tirgus likmes.
Turklāt Kredītu fonda izveide stabilizēs kredītņēmēju atkarību no svārstībām
finanšu tirgos, jo noteikumu projekts paredz noteikt kredītiestādēm pieejamo
naudas resursu cenu piecas reizes zemāku nekā tirgū pieejamajiem resursiem.
ZM atgādināja, ka ekonomiskās krīzes iespaidā Lauku attīstības programmas
2007.-2013. gadam apguve ir palēninājusies, jo pretendentiem ir grūtības saņemt
kredītu līdzekļus. Paredzams, ka Kredītu fonds ar finanšu starpnieku palīdzību
nodrošinās atbalsta pretendentiem pieejamību aizdevumiem ar samazinātu procentu
likmi. Nosakot procentu likmi, finanšu starpnieks ņems vērā katra atbalsta
pretendenta kredītrisku un nodrošinājumu.
Avots: lauki.lv